Utjecaj lijekova na kožu prilikom izlaganja suncu: Čak i aspirin može uzrokovati opekline
![](https://svjetlo-islama.net/wp-content/uploads/2024/06/koza.jpeg)
Fotoosjetljivost izazvana lijekovima utječe na sve pojedince, bez obzira na boju kože, iako se može činiti blažom kod osoba tamnije puti
Neki antibiotici i lijekovi za akne mogu učiniti vašu kožu osjetljivijom na sunce, međutim, čak i lijekovi koji se izdaju bez recepta, poput aspirina i antihistaminika, mogu uzrokovati opekline od sunca i osip.
Lijekovi koji mogu dovesti do osjetljivosti na sunce koriste se za različita stanja, kao što su alergije, artritis, depresija, dijabetes, hipertenzija i rosacea. Ova reakcija, poznata kao “fotoosjetljivost“, može biti nešto što ste već iskusili.
Pojam fotoosjetljivosti
Fotosenzitivnost se javlja kada neka tvar, poput lijekova, čini vašu kožu osjetljivijom na sunčevu svjetlost. Lijek stupa u interakciju sa sunčevim ultraljubičastim svjetlom (UVA i UVB), uzrokujući toksične i upalne reakcije koje oštećuju stanice kože. Ovo stanje može utjecati na one koji uzimaju lijekove za srčane probleme ili hemoterapiju, među ostalima.
Postoje dvije vrste fotoosjetljivosti:
1. fototoksičnost – ovo nalikuje opeklinama od sunca i pojavljuje se samo na koži izloženoj suncu, obično unutar nekoliko sati
2. fotoalergija – ovo je alergijska reakcija koja može zahvatiti dijelove kože koji nisu izloženi suncu, a koja se manifestira kao crvenilo, ljuskanje, svrbež, mjehurići ili fleke poput koprivnjače. Simptomi se obično pojavljuju 24 – 72 sata nakon izlaganja suncu i mogu potrajati čak i nakon prestanka uzimanja lijeka.
Ko je pod rizikom
Dok vas liječnici mogu obavijestiti o riziku osjetljivosti na sunce, nepredvidivo je tko će biti pogođen. Ljudi na istoj dozi lijeka mogu različito reagirati na izlaganje suncu.
Fotoosjetljivost izazvana lijekovima utječe na sve pojedince, bez obzira na boju kože, iako se može činiti blažom kod osoba tamnije puti. Tamnija koža ima više melanina, koji pruža određenu zaštitu od ultraljubičastih zraka.
Međutim, čak i oni s tamnijom puti trebaju poduzeti mjere opreza.
Pratite svoju kožu zbog neobičnih reakcija. Ako ste zabrinuti, obratite se liječniku koji vam je propisao lijek. Oni vam mogu dati savjet o postupanju s nuspojavama i trebate li posjetiti dermatologa.
Ako osjetite simptome slične gripi ili imate mjehuriće na koži, potražite liječničku pomoć.
Zaštitite kožu
Idealno je izbjegavati sunce. Ako morate biti vani, potražite hladovinu i izbjegavajte vrijeme najjačeg sunca (10 – 16 sati).
Čak i u zatvorenom prostoru, budite oprezni jer UVA zrake mogu prodrijeti kroz staklo. Korištenje kreme za sunčanje širokog spektra SPF 30+, nošenje zaštitne odjeće i ponovno nanošenje kreme za sunčanje svaka dva sata ključni su koraci za zaštitu od sunca.
Za ublažavanje nadražene kože i manjih opeklina od sunca, tuširajte se hladnom vodom, koristite obične hidratantne kreme na bazi vazelina ili aloe vere i ostanite hidratizirani.
Izbjegavajte proizvode za njegu kože s nadražujućim sastojcima poput formaldehida i određenih konzervansa. Odlučite se za kreme za sunčanje s cinkovim oksidom ili titanijevim dioksidom kako biste smanjili iritaciju kože.
Kozmetički tretmani
Retinoli, retinoidi i tretmani za lice mogu povećati fotoosjetljivost. Posavjetujte se s dermatologom prije korištenja ovih proizvoda ako uzimate lijekove koji utječu na osjetljivost na sunce.
Neka vam nanošenje kreme za sunčanje postane dnevna rutina, poput pranja zubi. Dosljedna upotreba kreme za sunčanje može spriječiti probleme povezane s izlaganjem suncu i dugoročno vam pomoći.
Izvor:avaz.ba